Polen är ordförandeland i EU
![Buzek, Tusk, Rompuy, Orbán ja Barroso](/wp-content/uploads/sites/19/2017/04/ID-80069-GUID-7C326BF2-7B48-4495-90F0-6782C4F2A5F8.jpeg)
Polens ordförandeskap i EU inleddes 1 juli. Ungerns premiärminister Viktor Orbán överlät symboliskt ledningen för de 27 medlemsländernas statsförbund till Polens premiärminister Donald Tusk. De huvudsakliga prioriteringarna under Polens ordförandeskap är att fördjupa den europeiska integrationen, upprätthålla säkerheten i Europa och tanken om ett öppet Europa, där den centrala målsättningen är att förbättra EU:s internationella ställning.
Polen är det första EU-ordförandelandet i den trio som utgörs av Polen, Danmark och Cypern. Enligt Lissabonfördraget bildar de tre länder som innehar ordförandeskapet efter varandra en trio. Tanken är att triosamarbetet ska bidra till mer kontinuitet i politiken.
Ordförandelandets viktigaste uppgift är att vara ordförande vid ministerrådens och dessas arbetsgruppers möten, med undantag för utrikesrådet som leds av EU:s utrikesminister. Ordförandelandet medlar fram kompromisser mellan medlemsstaterna. Även om ordförandeskapet i sig inte ger ordförandelandet extra fördelar eller makt ger det chansen att lyfta fram frågor som landet anser vara viktiga.
Nu ska Polen visa vad landet går för
År 2011 är det första gången som länder i östra Centraleuropa står i ledningen för EU under hela året. Detta syns också i Polens prioriteringar för Europapolitiken.
![Pääministeri Tusk](/wp-content/uploads/sites/19/2017/04/ID-80068-GUID-4E1DD16C-2FEC-4953-B590-E46C19FEB018.jpeg)
”Att ordförandeskapet under två perioder innehas av länder i östra Centraleuropa kan öka intresset för regionen. Tidigare har regionen endast ansetts vara ett mål för Europeiska unionens regionala utvecklingspolitik, men nu är Polen berett att leda hela unionen”, säger Polenexperten, forskaren Jaakko Turunen vid Uppsala universitet.
Polen och Ungern blev EU-medlemmar 2004. Ordförandeskapet för statsförbundet för de 27 staterna och bland annat ledningen av lagstiftningsarbetet är en symbolisk övergång från att vara ett av de ”nya” medlemsländerna till att bli fullvärdig medlem.
Polen och Ungern är brödrafolk med nära kontakter sedan 1300-talet. Ett bevis på de nära relationerna är att i båda ländernas kalendrar finns en dag som ägnas den polsk-ungerska vänskapen.
En intressant detalj och ett bevis på samhörigheten är Polens beslut att servera ungerskt vin vid alla officiella evenemang. Genom denna gest vill Polen visa sin samhörighet både med Ungern och med hela östra Centraleuropa. Polen hoppas på samma sätt som de övriga EU-ordförandeländerna kunna väcka Europas intresse för sig och för det övriga östra Centraleuropa.
Östrelationerna i centrum under EU-ordförandeskapet
En av de viktigaste händelserna under Polens ordförandeskap är toppmötet om det östra partnerskapet i Warszawa i slutet av september. Till partnerskapsprogrammet hör Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina och Vitryssland.
Programmet för det östra partnerskapet, som är en del av EU:s grannskapspolitik, är mycket viktigt för Polen som tog initiativet till det. Ett officiellt mål för det polska ordförandeskapet är att främja relationerna mellan EU och partnerskapsländerna på politisk och ekonomisk nivå samt att underlätta resandet. Polen har ett starkt eget intresse när det gäller partnerskapsprogrammet i fråga om Ukraina och Vitryssland och på längre sikt också gällande ett ukrainskt EU-medlemskap.
De viktigaste prioriteringarna inom ekonomin är effektiva åtgärder för att stödja den ekonomiska tillväxten och balansera den offentliga ekonomin i EU-staterna. Genom prioriteringarna vill man stärka EU:s konkurrenskraft och snabbt avvärja de problem som det aktuella ekonomiska läget orsakat.
Polackerna är det mest EU-positiva folket i unionen
Enligt en färsk enkät som det polska forskningsinstitutet CBOS gjort stödjer över fyra femtedelar (83 %) av polackerna integrationen. Orsaken till den positiva inställningen till EU kan sökas i Polens svåra historia och landets ställning mellan två stormakter – Tyskland och Ryssland. Polen är dessutom den största nettomottagaren i unionen. Merparten av de stöd från EU-fonder som Polen fått har gått till regionalpolitiken, vilket på ett positivt sätt syns i polackernas vardag.
Polackerna har också ofta ansett sig ha en mycket central roll gällande Europas framtid.
![Donald Tusk ja Jerzy Buzek](/wp-content/uploads/sites/19/2017/04/ID-80060-GUID-ABC38C41-6FB2-41E2-9CC6-A9ABF906D844.jpeg)
”När Polen för knappt ett årtionde sedan anslöt sig till EU var diskussionen mycket visionär. Enligt motståndarna förstör ett EU-medlemskap polackernas själ, medan medlemskapet för de EU-positiva symboliserade att Polen återigen finns i Europas hjärta. När medlemskapet närmade sig blev diskussionen mer pragmatisk och gällde bland annat hur mycket jordbruksstöd landet kommer att få", berättar Turunen.
När det polska EU-ordförandeskapet närmade sig var diskussionen enligt Turunens mening lika visionär på ett romantiskt sätt som inför medlemskapsförhandlingarna. Man diskuterade hur polackerna behövs i Europa och att de spelar en avgörande roll för EU:s framtid. Speciellt polackernas positiva inställning till EU har stigit upp som en dynamik som också skulle behövas i det ”gamla” EU, säger Jaakko Turunen. Polen är också ett bra exempel på att den ”klassiska” EU-politiken, integrationen och regionalpolitiken bidrar till en god utveckling.
På annat håll i Europa förknippas polackerna ofta med sina konservativa åsikter om sexuella minoriteter och familjepolitiken. Polackerna har enligt Turunens mening haft farhågor gällande Europa speciellt på grund av det alltför stora frisinnet.
Under höstens lopp kommer det polska parlamentet antagligen att behandla ett medborgarinitiativ om ett fullständigt förbud mot abort. Frågan har väckt uppmärksamhet också på annat håll i Europa.
”Förhoppningsvis kommer de övriga européernas intresse för Polen att öka genuint i och med landets EU-ordförandeskap”, säger Jaakko Turunen som själv bor i Polen.
Ytterligare information:
Webbplatsen för Polens EU-ordförandeskap
Suomi-Puola yhdistysten liitto